home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
9302
/
RAID.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1995-04-18
|
10KB
|
174 lines
@VRaid 7@N
@VNagymegbízhatóságú tömegtároló@N
Hazánkban tartózkodik az amerikai StorComp cég
fôkonstruktôre, Sárközy András. Tôle érdeklôdtünk az új
nagybiztonságú adattároló berendezésrôl, a Raid 7-rôl.
@VCHIP:@N Mit jelent a ""RAID" rövidítés?
@VSárközy:@N ""Redundant Array of Inexpensive Disk", azaz
Olcsó Lemezek Redundáns Tömbje. A dolog lényege, hogy
tetszôleges számú lemezegység úgy kapcsolódik egy
vezérlôrendszerhez, hogy a host számítógép felôl egy igen
megbízható és gyors tárolóegységnek látszik. Ez alatt azt
kell érteni, hogy a számítógép egy eddig megszokott SCSI
lemezt használ, az eddig alkalmazott programokkal, nincs
szüksége semmiféle speciális illesztôegységre vagy
illesztôprogramra.
@VCHIP:@N Mit lehet a megbízhatóságon érteni?
@VSárközy:@N A megbízhatóság nem az egyes beépített
alkatrészekre vonatkozik. Az egész rendszer kialakítása
olyan, hogy az egységekben elôforduló esetleges hibák nem
okoznak adatvesztést. Ez vonatkozik például a diszkre. Ha
egy diszk tönkremegy, akkor a rendszer ezt észleli,
kijelzi, de a hozzá kapcsolt számítógépek minden adatot
változatlanul elérnek. A rendszer tehát hibatûrô,
hibakorrigáló. Ez persze nem csupán a diszkekre értendô,
amelyeket üzem közben ki lehet cserélni, hanem a belsô
adatátvitelre és sok más meghibásodni képes részre is. Egy
folyamatosan mûködô berendezés életében elég hamar eltelik
az az idô, amely után statisztikai valószínûséggel be fog
következni egy hiba. Tehát a hiba várható, megszüntetni nem
tudjuk, csak a hatását tudjuk kiküszöbölni hibatûrô
rendszerekkel.
Egy érdekes példát említek a hibajavításra: a rendszerben
lévô tetszôleges számú hidegtartalék lemezegységet a
rendszer aktivizálni tudja, ha egy mûködô diszk hibaarányát
nagynak minôsíti. A rendszer üzem közben az általa
újonnan bekapcsolt egységet használatba veszi, és az egyre
hibásabb diszket kikapcsolja. A többi egység adatainak
felhasználásával, és természetesen a hibajavító kódok
segítségével a felügyelô rendszer rekonstruálja az
adatállományt. Egy ilyen manôver sebessége 30 perc/Gbyte,
de a rendszer közben mûködik, és a host gépek ebbôl
legfeljebb elenyészô, maximum 5 százalékos
sebességcsökkenést észlelhetnek.
Míg egy átlagos diszken arra számíthatunk, hogy az adataink
150 ezer üzemórán keresztül érhetôk el sérülésmentesen,
addig a Raid 7 esetében ez az idô a rekonstrukciós képesség
hatására legalább 500 millió órára (20 ezer év) nô.
@VCHIP:@N Mit jelent a ""tetszôleges" és a ""nagytömegû"?
@VSárközy:@N A rendszert úgy építettük fel, hogy jelenleg
48 lemezegységet tudunk egy 19 colos rack egységben
kezelni. Itt a korlát a mechanikai méretekbôl adódik.
Tervezzük, hogy az elektronikai részt tovább zsugorítva
több diszket tudunk majd a rackbe építeni. Ezzel együtt
várjuk az egyre kisebb és egyre több adatot tárolni képes
diszkek megjelenését. A ""nagytömegû" a mai változatainknál
1 és 250 Gbyte közötti adatmennyiséget jelent. Több
változatot gyártunk, ezek fôleg a rack méretében és az
alkalmazott diszkek számában térnek el.
@VCHIP:@N Volt szó az ezekhez csatlakoztatható nagygépekrôl.
@VSárközy:@N Az egységeink SCSI buszon keresztül
csatlakoznak a host géphez, így az bármilyen, számítógép
lehet, csak rendelkezzen SCSI2 adapterrel -- hiszen
egyszerre 12 géppel tud adatkapcsolatot tartani.
Természetesen az egyes host gépek adatterületei egymástól
el vannak különítve, az egyik gép nem láthatja a másik gép
adatterületét. Az eddig csatlakoztatott gépek között Sun,
HP, Macintosh, PC, DataGeneral és sok más masina szerepelt,
volt ahol vegyesen.
@VCHIP:@N Tehát a gépek közötti adatátadást ez az egység
nem támogatja?
@VSárközy:@N Nem, azt szerintünk más úton, hálózattal
célszerû megoldani.
@VCHIP:@N Nem esett még szó az elérési sebességrôl. Ilyen
nagy rendszer esetén feltételezhetô, hogy az információ
elôkeresése sokáig tart.
@VSárközy:@N Szó sincs hosszú idôkrôl. Az alkalmazott 10
Mbyte/s-os SCSI2 host csatornák, amelyek 128 Kbyte-os
cache-sel rendelkeznek, az egyedileg 128 Kbyte-os cache-sel
ellátott 5 Mbyte/s-os SCSI diszk csatornák, valamint a
teljes rendszert támogató 16...256 Mbyte-os ECC (32
adatbites és 7 bit hibajavító kódos) gyors cache
biztosítják azt, hogy az adatok igen hamar elôkerülnek. A
maximális átlagos adatátviteli sebesség a rendszerre
vonatkoztatva 20 Mbyte/s, folyamatos üzemmódban. Burst
üzemmódban 120 Mbyte/s. Az elérési idô kb. 500
mikrosecundum. Ez a nagy sebesség többek között a
beépített öntanuló cache-kezelô algoritmusnak köszönhetô.
@VCHIP:@N Milyen tapasztalataik vannak a rendszereik
telepítése során, hogyan fogadják a felhasználók és a
számítógépek ezt a nagy tömegtárolót?
@VSárközy:@N Kezdetben idegenkednek, de az elsô futáspróbák
után rögtön fellelkesülnek, hiszen gépeik megtáltosodnak.
A viszonylag lassú diszkelérés helyett gyakorlatilag
észlelhetetlenül gyors elérést kapnak.
Sok gépnél a gép operációs rendszere nem készült fel ilyen
nagy háttértár kezelésére. Ekkor apró kis trükkök
alkalmazásával szakembereink megoldják a felmerült
nehézségeket. Például a Unix környezet esetén általában a
file-rendszer mérete maximálva van 2 Gbyte-ban. A
partícionálás majdnem minden esetben hatékony megoldás.
@VCHIP:@N Végül hallhatnánk pár szót az alkotóról?
@VSárközy:@N Szegeden végeztem matematikusként. Nagyon jó
iskolába kerültem ezután, a Sztaki munkatársa voltam. Négy
éve kerültem az USA-ba szakértôként, azóta dolgozom a Raid
7 projekten. Remélem, hogy egy-két év múlva hazatérhetek,
és itthon folytathatom tovább a fejlesztést.
@VCHIP:@N Köszönöm a riportot, jó munkát és mielôbbi
hazatérést!
@KKrizsán György@N
@VA Raid sorozat@N
@VRaid 1 -- Mirror:@N tükrözés, azaz egyszerre két lemezre
való írás. Olvasáskor gyorsítja az adatelérést, mert
felváltva olvas a két lemezrôl.
@VRaid 2 -- Bit Striping REED-SOLOMON Error Correction:@N
bitenként és az adathoz tartozó hibabitenként egy-egy
lemezt használ (8 bites adathoz 5 hibabitet, 16 biteshez
6-ot és a 32 biteshez 7 hibabitet rendel).
@VRaid 3 -- Bit Striping With Fixed Parity:@N a Raid 2-höz
hasonlít, de csak egy paritásbitet használ. Eredménye
hasonló a Raid 2-höz, de kevesebb lemezt igényel, mivel
felhasználja a diszk hosszparitás ellenôrzését a
hibadetektálásra. Fôleg nagy adatblokkok használata esetén
gazdaságos. Kis adatblokk írásakor lassúbb, mint egy
önálló lemezegység.
@VRaid 4 -- Sector Striping With Fixed Parity:@N a Raid
3-hoz hasonlít, de nem bitenként, hanem szektoronként
osztja szét az adatokat a lemezek között.
@VRaid 5 -- Sector Striping With Rotational Parity:@N mint
a Raid 4, de a paritásszektor helye mindig más és más
lemezre kerül. Ez kis adatblokkok írása esetén gazdaságos,
míg a nagy adatblokkok írása katasztrofálisan lassú.
@VRaid 6 -- Raid 4 With Cached Parity:@N ugyanolyan, mint a
Raid 4, de nem kell kivárni a paritáslemez írását az
adatblokk írásakor, mert az a cache-be kerül.
@VRaid 7 -- Asynchronous Raid:@N az elôzôektôl eltérô
filozófiát követ. Fizikailag a Raid 4-hez hasonlít, de az
adatok és a hibakódok egymástól aszinkron módon kerülnek a
cache-en keresztül a lemezekre. Ez a módszer a kis és nagy
adatblokkok kezelésére egyaránt alkalmas, egy lemez
felírási sebességénél minden esetben gyorsabb.